Notater

**Wienerklassisismen**
Finner vi igjen i nesten alle standar verk, da for det meste i førstesatsen. Kontraster innen for en sats
 * Sonatesatsform**

HT = Tonika-, ST = Dominant-, Ep, Dominanttoneart || Modulerer || HT = T ST = T Coda = T || HT = T ST = tonikas paralelltoneart E = Tp || II || HT = T ST = Tonikas varianttoneart Coda = T ||
 * A || B || A ||
 * Eksposisjon || Gjennomføring || Reprise ||
 * Har ett hovedtema, så kommer det et sidetema. Til slutt kommer det en epilog. || Tematisk arbeid || Hovedtema, sidetema, Coda.. ||
 * hvis DUR
 * hvis MOLL

=**Ludwig Van Beethoven**=

Bonn, Tyskland 1770 - Wien, Østerrike 1827 Begynte å komponere som ca. 20åring Fattig familie, faren var alkoholiker - tok med seg sønnen til et kor, så tidlig musikalsk talent

fikk undervisning av Haydn i Wien

Skrev symfonier fra 1800 - 1824 Første symfonien er typisk wienerklassisk, den andre er litt "på kanten" mellom to verder.
 * Symfoniene:**

3 perioder: Wienerklassisk preg - symfoni 1 + 2 Selvstendig - symfoni 3 + 4 + 5 +6 Fremtidsrettet --> romantikken - symfoni 7 + 8 + 9

Eroica symfonien - symfoni nr. 3 - skrevet til Napoleon Andre satsen er ganske "sørgene" og blir ofte spilt under storebegravelser, eks. kong Olav sin begravelse

Beethovens musikk varierer Veeeldig mye i dynamikk! Store motsattninger blir sattmot hverandre, både mellom satsene og i hver enkle sats.

Skjebnesymfonien - symfoni nr.5 Førstesatsen - som omskjebnen skulle banke på døren - Fordi han merket han begynte å bli tunghørt? Tredjesats - bankemotivet kommer tilbake, men er "omformet" med annen toneart og betoning

Pastorale - Symfoni nr. 6 Program musikk - tar utgangspunkt i en story - Hver sats har fått sitt egent navn Sats 1: Glade følelser over å komme seg ut på landet Sats 2: Scenen ved bekken Sats 3: Bøndenes lystige samhver Sats 4: Tordenvær Sats 5: Gjeter sang, glad og takknemmelige følelser etter tordenværet.

Korsymfonien - Symfoni nr. 9 - Kor, solister, orkester 5. sats - "ode til gleden", dette temaet begynner når koret kommer inn etter ca. 13 min. Ble skrevet da Beethoven var helt døv.


 * Kammermusikk**

- musikk fremført av mindre besetninger - duo, trio,kvartett - opp til 10 Det vanligste er strykekvartett - 2 fioliner,en bratsj og en cello musikken fremføres oftest i mindre mer "intim" lokaler, typisk for barokken - i kongene sine kammer Spilles som regel uten dirigent, ofte solistisk preg

Kvartett nr. 1 - op. 18 - 3. sats scerzo molto allegro

"Freelancer" - sterk personlighet, mister hørselen fra ca. 28år

Kvartett nr. 4 -

"Den første romantikker"

De siste kvartettene kalles ofte"de gale kvartettene", han hadde mistet hørselen og musikken ble derfor mye mer disonerende enn man var vant til

Kvartett nr.13. op.130 - 5 sats cavatina

Grosse Fuge

Joseph Haydn
1732 - 1809

hadde eget orkester, oppg.skrive musikk,dirigere, arrangere opera 104 symfonier

Strykekvartetter

4 strykere - 2 fiolin, bratsj og cello, erstattet chembalo som komp.

Strykekvartettenes far - skrev ca.80... fra 1750 Tidligere kvartetter vs.sene kvartetter opus 1 nr. 2, sats nr. 3 - **op. 76 nr 2 "Kvinten" 1. sats** (skrevet mens han var i london - big ben) - bruker obligat komp, alle stemmene blir mer selvstendige, fletter seg inn i hverandre, monotematisk.

en tydlig melodistemme, resten spiller komp.

Haydn gikk fra en galant stil til en mer typisk wienerklassiskstil og videre til "romantikk" De tidligere komposisjeonene er "enklere", de er komponert slik at de høres mye enklere ut -selv omde ikke er enklere å skrive

"obligat komp" - motmelodi

Monotematisk - ett grunntema som gjenntas og gjenntas..

Op. 33 nr. 2 "spøken"

Symfonier

En symfoni har 4 satser -syklisk form 1. Hurtig, sonatesatsform, 2. Langsom (som oftest) 3. Menuett, ABA-form (B skillerseg veldig ut - triodel) 3/4-takt 4. Hurtig, Rondoform (ABACADAEAFA...)

tidlig symfoni: nr. 6 - morgensymfonien (ca.1767) Sen symfoni: nr. 94 - "Paukeslagsymfonien" (ca. 1791)

Ble mer og mer berømt fram mot 1770

MOZART! 1756 - 1791

kammermusikk: musikk for få utdøvere (duo, trio, kvartett) Fremført uten dirigent, solistisk preg I hoffet, ren instrumental musikk Skrevet for både amatører og proffe 23 strykekvartetter (6 verk var dedikert til Haydn)

K590 - strykekvartett nr. 23: F-dur

Kvintetter: 2 fioliner, 2 bratsj, cello

K516 - strykekvintett nr. 3: G-moll

Dem kvintetten mozart selv var mest fornøyd med var: Kvintett for Piano, obo, klarinett,foagott, og horn i Eb-dur (k457)

Sonater:

Sonate for piano og fiolin - E-moll (k304)

Symfonier

41 symfonier? - ikke helt sikkre på om alle symfoniene er hans egne (eks. nr3)det er også flere vi TROR kan være mozart sine.

Symf. nr 41 Jupitersymfonien -Allegro Vivace

Mest kjent! - Større en mozart sine symfonier vanligvis - Jupitersymfonien er ikke Mozart sitt kallenavn på symfonien

//Vidunderbarnet// //begynte å skrive symfonier i 8års alderen -symfoni nr. 1 (K16) i ess-dur// //- allerede kjent i Europa som vidunderbarn//

Han tre siste symfonierer kåret til å være noe av det beste innenfor sjangeren symfonier. Skrev sitt første mesterverk i alderen av 17

symfoni nr. 35, 36 og 38 var verdt å merke seg mener mange!

Nr. 35 - Haffnersymfonien, oppkalt etter familien Haffner - K385 - 1782 Nr. 36 - Linz-symfonien - mozarts aller mest spilte symfoni - K425 Nr. 38 - Prahasymfonien - Urframført i Praha, derfor den fikk det navnet - K504 - sent 1786

**ROKOKKO!!**
Overgangsperiode mellom barokken og wienerklassissismen
 * Ca. 1720 - 1770**

To stiltyper - ekspressiv stil (Carl P.Emanuel Bach 1714-88)

Galant stil (Francois Couperin 1668 - 1733 og Giovanni Pergolesi 1710 - 36)

Man får mer penger, og man får en borgerklasse. Borgerklassen får råd til å kjøpe noter + instrumenter, dermed får man ekstremt mye verdslig musikk Omtrent alle har et chembalo hjemme, man må lære det (døtre)

Francois Couperin - skrevet masse chembalo suiter - ga ut "bøker" som var en suite som besto av mange korte satser, mye flere og lengre enn i barokken - forskjellig vanskelighetsgrad og lengde på stykkene Suitesatsende begynner å få andre navn - eks. sarabande ala. slik majesteten liker den

Lytteeksempler Francois Couperin - PremierOrdre: Allemande 'Auguste

"Sturm und Drang" ||
 * __**Galant**__ || __**Ekspressiv**__ ||
 * Rik ornamentikk || Mer uttrykksfull - affektladet
 * Tynt tonevev - større fokus på melodi || komatikk ||
 * Klar tekstur || Brå overganger, modulasjoner ||
 * Lekende - lett || bytte av tekstur ||
 * "overfladisk og kjedelig" || veldige dynamiske kontraster ||
 * Fransk (Italiensk) || Tysk ||
 * || Komponistene får en mer personlig stil ||
 * Veldig enkel || Veldig sammensatt ||

Barokk - sted for musisering - kirka, på hoff (kammermusikk) - på kammeret, adelige teater - musikkens funksjon - representasjon, religiøse sammenhenger, dramatikk

Rokokko - Sted for musisering - Hjemme hos borgeklassen, offentlige konserter, offentlige teater - musikkens funksjon - Var til for musikkens egen skyld, musikk var luksus, tisfordriv, uskyldig lek, og kun til for sanseapparatetvårt

Borgerklassen deler deg inn i to grupper: "Kenner" - Ekspert og "Liebhaber" - Amatør

**SUITE - instrumental**
Syklisk form som består av flere dansesatser SUiten fantes fra før, men ble mer ogmer "brukt?" i barokken Underholdningsmusikk/kunstmusikk

Satser: - Allemande - moderat tempo 2/4 - Corante - livlig - 3/4 - Sarabande - Langsom - 3/4 - Gigue - hurtig - kan gå i litt forskjellige taktarter

Dansene blir veldig "stiliserte" - man kan spilleveldig fritt rundt det, men det er dengamle dansen som ligger til grunn for det

Froberger (1616 - 1667) Får ofte får å ha utviklet suiten slik som den ble da..

Man tror sarabanden oppsto på amerika? på ... -tallet. Muligens Aztekerne.. De hadde en dans som het sarabanda - fruktbarhets dans, man tenker den ble populær blandt de spanske kolonistene og de tok den med hjem til europa.. Kirken og kongen forbøy den da de fant ut hva den handlet om.. Folk bestemte seg da for å beholde dansen, men sette ned tempoet kraftig! Kan være vanskelig å skille fra Corant, men coranten har mer gjevn rytme, sarabanden har mer "markerte" første/annen? slag..

Lytteeksempler: Froberger - Suite nr. 2 for cembalo Händel - Suite i d-moll (HWV437)

Orkester suiter - (Bach) - flere satser, kutter ut noen, legger til andre! Slenger ofte på en //overture// (Forspill/Noe som kommer før) i starten

Fransk overture - langsom inndeling med dobbeltpunkteringer - hurtig andredel (fugert) Italiensk overture - hurtig --> langsom --> hurtig Overturer er eneste satsen i barokken man har kontraster (tempo) innenfor suiten.

Etter overturen i bachs suiter fortsatte han med en //rondeu//!

Rondeu - 4/4 - **ABAB form -** stammer fra middelalderen/renessansen, da ble det gjerne brukt tekst på rondeuen. I barokken ble det en instrumental? form

Så kom det en sarabande, men bach la på så mye mot melodier at det nesten ikke er gjennkjennbart lengre, og man hører ikke rytme Derretter kom Bourree

Bourree - 2/2 - dada da dada da da

Så fortsetter Bach med en polonaise

Polonaise - rolig polsk dans - 3/4 - dadata dada dada

Etter det kommer det en menuett

x Menuett blir mer og mer utover barokken - mange suiter har etterhvert menuetter i seg - 3/4

Til slutt kommer det en Gavotte

x Gavotte - 4/4 - begynner med opptakt - da da daa data da da daaa..

**Barokken!**

 * Stiltrekk og virkemidle**r – hva som er typisk for perioden

Stiltrekk - hvordan melodien er utforma, hvordan musikken forløper virkemidler - oppbyggning av akkorder, form,

Intenst, følsomt, opp og ned, spennende, rytmisk, lystig, bestemt, urolig, lett, flytende, energisk (terassedynamikk),viderespinning (det går og går, musikken stanser aldri opp, går alltid til ett nytt sted), Kun 1 stemme per sats, polyfoni, funksjonsharmonisk (hovedtreklangene begynner å domminere), affektlære (tonemaleri), Kontrast mellom satser

Det er i barokken man begynner å bruke akkorder på samme måte som vi gjør i dag, uansett musikkstil (all tonal musikk etter barokken)

Konserterende prinsipp solist vs. orkester - solokonsert - 3 satser (H_L_H) Solistgruppe vs. orkester - concerto grosso - SOLISTENE = CONSERTINO - resten av orkesteret = ripieno (kompgruppe/orkester)
 * Konsert**

Konsert = syklisk form (flere satser)

Vivaldi (1678 - 1741)

(ca. 1600 - ca. 1750) Ordet blir ofte omtalt som "en ujevn perle" Musikken er ganske popøs En melodi i renessansen - enkel i utgangspunktet - barokken tok utgangspunkt i sammen melodi men la til mye pynt (ornamentikk)
 * Barokken**

Fyrstedømmer og store konger - Ludvig den 14 - "solkongen"

Kirka var fremdeles viktig, men makten var mest hos kongen! Ting skulle være overdådig! Kapitalismen begynner for fullt å komme i europa!

Bønder/vanlige folk får mer makt (får mer penger melom hendene) - borgerskap med større makt - Kongene og fyrstene måtte "støtte seg" på borgerskapet, og gjøre en del populære grep for å beholde makten Ny musikksjanger: //Opera// - Dramastykke/Teaterstykke hvor teksten synges, med musikk (Symfoniorkester) - Måten det synges på i opera er et resultat av at sangen må høres over orkesteret - Oppstår først og fremst i Italia - Første komponisten vi vet om som skrev opera: __Peri - Euridice__ (1597) Operaen spredte seg veldig raskt i Europa, men de viktigste steden var: //Italia, Frankrike og England// - Firenze, Napoli, Venezia __Monodi__ - Sangstemme som er akkopangnert av et akkordinstrument Henri Purcell - "Didos klage" - "Dido og Aeneas Generalbass - Besiffret basstemme - går gjennom veldig mye stykker i hele barokken - komponisten skrev en "akkord" = musikerene improviserte fram det som skulle spilles Basso Continio - bygget videre på generalbass systemet - Tok det de hadde tilgjengelig av instrumenter: liten kompgruppe (eks. Bassinstrument, som komper med cembalo - bassgruppeinstrumentet spiller tonene som står - cembalo "Pynter" rundt videre) Forskjeller mellom renessansen og barokken!

Monteverdi - "Poppeas Kroning" - ca. 1642 - bygger på en sann historie - tre akter - Poppea, Nero, Ottavia, Ottone, Seneca... - Arnalta (Poppeas amme), Nutrice (Ottavias amme), Drusilla - Fortuna - lykkens gudinne, Virtu - dydens gudinne, Amore - Kjærlighetens gud, Mercur - gudenes sendebud, Mars - Krigsguden.. ++

**Renessansen - Barokken**
Alle stemmer like viktige - Ytterstemmene som er de viktige (resulterer eks. i monodi) Melodikk med liten ambitus (omfang, mørkeste til lyseste tonen) - Melodikk med stor ambitus Harmonikken er modal (kirketonearter) - Tonal Harmonikk __(Dur og Moll)__ Akk. = et biprodukt av liniær stemmeføring (melodien først, lagde bare flere og flere stemmer til, slik at det høres fint ut) - akkordisk harmonikk (Skrev melodi, fant deretter akkorder som passet til melodien) Flytene rytme (ikke taktstreker) - mekanisk puls (taktstreker) Ikke skille mellom musikk for stemme og instrument - __Idiomatisk__ (Begynner å lage et skille mellom musikk for stemme og instrument, komponisten bestemmer instrumenetet som spiller det/"stemmen" som synger - skrevet for et bestemt instrument)

__Komponister:__ Antonio Vivaldi - Italia (1678 - 1741) - de fire årstider Johan Sebastian Bach - Tyskland (1685 - 1750) - Brandenburgerkonsertene, air (on the G-string) G.F. Händel - England (1685 - 1759) - Music for the royal fireworks, Watermusic, Hallelujah Monteverdi - Italia (1567 - 1643) - var med å utvikle tidlige opraen, og utvikle tidlig monodien - Henri Purcell - England (1658 - 1695) - J.B. Lully - Frankrike (1632 - 1687) - G.P. Telemann - Tyskland (1681 - 1767) - Bratsjkonsert i G dur

__Affektlære__ - sett med regler - ... !!

Formtyper:
__Sykliske former:__ (Verk med flere satser/deler) Vokalmusikk: - Opera - Oratorium - Juletema (en slags opera som framføres i Kirka) - Pasjon - Påsketema (likt oratorium, men annet tema) - Kantate - Liten Opera/oratorium/pasjon - Motett - Messe De to underste finnes også i renessansen

Instrumentalmusikk: - Suite - samling av dansemusikk (så mange satser som helst) - Konsert - Et verk bestående av 3 eller 4 satser med solist (en eller flere) og orkester - Sonate - Solist + Basso Continio (3 eller fire satser)

__Andre frie former:__ - Fuge - Rondo - Passacaglia - Toccata - Preludium (Musikk som kommer før ... ) - Postludium (Musikk som kommer etter ... )

=**Overgangen mellom Renessansen og Barokken (Mot barokken)**= Viktige byer: Saltzburg og Venetzia Giovanni Gabriel (ca. 1555 - 1612)

Flerkor teknikk

Heinrich Ignaz Franz von Biber - Missa Salzbürgerensis (messe til ære for byen)

6 kor, 6 grupper med blåsere, to strykerorkester, tre paukister++

- Mesteparten av utviklingen i musikken skjer i de store byene i europa :)

--> Barokken nye instrumenter - cembalo (det nye mote-instrumentet! ) - Fiolinfamilien (fiolinen blir raskt det viktigste soloinstrumentet i barokken, tar over for fløyta (solo-instrumentet i renessansen))


 * Renessansen**

ca 1450-1600 gjenfødsel av antikkens idealer innen kunst litteratur, arkitektur osv. kjente personer Leonardo da Vinci Michelangelo - peters kirken sixtinske kapell Gutenberg Boktrykker kunsten Martin Luther reformasjonen

de verdslige hoff kriken

Frankrike hoffet i burgund - Guillaume Dufay (ca1400-1474)

Musikken:

Terser og sekster bygd på akorder likeverdige stemmer tydligere bass melodi <-> komp

"adieu m'amour" - fløyte - stryke instrument - perkusjon

England 1300-> 1400... gymel-sang parallelle terser og sekster "sumer is icumen im" kahon John Dunstable (1385-1453) "Quam pluchra" Motett "deo gratias anglia" The Agincort Carol


 * Madrigal:**

- Morsmål - mest sannsynlig!! - Hovedland: Italia, Frankrike, Spania, England og Tyskland

- Hver verselinje skal ha sin egen melodi - refreng - likt hver gang
 * - "**Uekte" madrigal: - Har noe refreng-aktig, eks. don don/ fafa

Temaer: - Natur, kjærlighet, (hverdagslige ting) drikkeviser, erotikk

Ekte madrigaler låter mindre folkelig, mer seriøst

Det å dobble en stemme med et instrument, blir mer og mer vanlig utover renessansen.

Uektemadrigaler er klart mer folkelige i stilen enn de “ekte” madrigalene. Typisk for de uekte madrigalene er at de hadde et refreng og flere vers. Refrengene hadde ofte “fa-la-la” tekst. Humoren i tekstene var ofte grov.
 * Engelske Uekte Madrigaler **

Et eksempel på en uekte engelsk madrigal er “Now is the month of Maying” av Thomas Morley. []+

Thomas Morley (født i 1557 eller 1558 (Norwich), død i oktober 1602) var en engelsk komponist (+ +) og en viktig del av den engelske madrigal skolen. Han var den mest kjente komponisten i den elisabetanske tid. Bodde en stud i samme landsby som Shakespeare – vært mye spekulasjoner om en forbindelse mellom disse to. Det har vært en del spekulasjoner om at for eksempel "It was a lover and his lass” har vært brukt i et eller flere av Shakespeares stykker “Now is the Month of Mayiong” ble skrevet basert på en tekst av Orazio Vecchi – altså var teksten originalt italiensk, men har (som flere andre engelske madrigaler) blitt oversatt til engelsk. Typisk nok for Madrigaler er det mye kjærlighet I tekstenen.. Også mye dobbletbetydning i hans tekster.. Glad i våren og blomster og slikt?
 * Thomas Morley **
 * [|April is in my mistress' face]
 * Flora wilt thou torment mee

“Now is the month of maying” er en av de mest kjente engelske ballettene. Sangen har en dobbelt betydning. Ved første øyekast vil man si at den er om dansing på våren/vår dansing, men dette er en metafor for sex. For eksempel uttrykket "barley-break", som man finner i siste linje i siste verset, kan foreslå en seksuell utendørs aktivitet. “Shall we play at **barley-break**?” – Rulle seg I høyet o.l? Now is the Month of Maying har alle de typiske trekkene for en uekte madrigal. Vi finner for eksempel både de grove tekstene og Fa-la-la refrenget.
 * Now is the Month of Maying **

=Middelalder=

ca. 500 - 1450

Prester, munker kan skrive ned musikk

Pave Gregor den store (ca. 540 - 604)
 * Gregoriansk sang - ( kalles Gregoriansk musikk fordi at Paven Gregor den store begynte å få skrevet ned og systematisert musikk fra kirker? SAMLET TEKSTER SOM SKULLE SYNGES)

All gregoriansk sang er:
 * A capella - bare sang (direkte oversatt betyr det "ingen instrumenter"
 * Unisont - en stemmig
 * Ingen bestemt taktart (taktarter var ikke funnet opp!) - teksten bestemmer rytmen
 * Melodien: Mye trinnvis bevegelse (kun små sprang)
 * Kirketonearter
 * Syllabisk - (Hvordan melodien er i forhold til teksten) - en tone pr. stavelse
 * Melismatisk - flere toner pr. stavelse

Kirkemusikk --> (skrevet ned) Verdslig musikk --> (nærmeste vi kommer = folkemusikk?)

De eldste nedskrevne tekstene er fra etter Pave Gregor sin tid - Ut fra disse tekstene laget man hymner - en melodi som skal hedre noen (middelalder = helgen, gud, jesus osv..) > Folkefrelsar til oss kom - Birskop Ambrosius - 300-tallet (Noe av det første av tekster og melodier vi kjenner til)
 * David salmene - stort sett bakgrunn for gregoriansk sang

800-tallet - De første sangbøkene

Tidlig flerstemmighet 1100 - 1200 - nedskrevet flerstemmighet organal stemme
 * ca. 1000 - parallelle kvinter (kvarter)

//(Italia)//

1200-tallet Paris - Notre Dame (skolen) Leonin og Perotin (jobbet i notre dame katedralen og skrev musikk)
 * Ars Antiqua - den gamle kunst**

__4stemt polyganum__ Quadruplum Triplum Duplum Tenor = melodi

1300-tallet Machaut (1300 - 1377)
 * Ars Nova - den nye kunsten**

Messe (kirkemusikalsk verk)

Ordinarieledd: (Vanlige ledd/deler) - Kyrie - Gloria - Credo - Sanctos - Agnus Dei

Proprieledd (Ledd som forandrer seg etter "tidspunkt" eks. Jul, påske)

Machaut samlet disse delene til en/flere __messer.__ (Stilen han skriver i er altså Ars Nova)


 * Raske noteverdier
 * Mer bevegelse mellom stemmene

Frankrike - Trubadurer (riddere kunne skrive sangene, og så sang en sjonglør(underholder) sangen) - Vandret rundt og sang. Skrev også sanger om hendelser

Tyskland - Minnesangere = Sang sangene sine selv

Instrumenter: Relek? Noe Stryker instrument ish.. Fløyte (Middelalder)Harpe? Noe form for rytme instrument??

Sang eks: Morfar Frenhine