Middelalder

= = =**Middelalder**= Middelalderen varte fra ca. 500 - 1450.

Fra ca. 540 til 604 levde en pave kalt Gregor den store. Han tok initiativ til å begynne å samle tekstene som skulle synges i gudstjenester, systematisere dem og få dem skrevet ned. Denne type musikk har fått navnet Gregoriansk sang, "oppkalt" etter pave Gregor. Det er flere trekk ved Gregoriansk sang som er faste. Noen av disse er:
 * Synges //a capella//, dette vil si at det er kun sang (ingen instrumenter)
 * //Unisont// - en stemmig
 * //Ingen bestemt taktart// og teksten bestemmer rytmen. (G//runnen til at det ikke var noen bestemt taktart var at taktarter var ikke funnet opp enda.)//
 * Det er mye //trinnvis bevegelse// i melodien, altså er det kun små sprang i melodien
 * Toneartene som ble brukt var //kirketoneartene//
 * Musikken var enten //syllabisk//, altså er det en tone pr. stavelse, eller //melismatisk//, altså flere toner pr. stavelse.

Kirkemusikken fra denne tiden vet vi relativt mye om siden mye av det er skrevet ned. Den verdslige musikken vet vi mye mindre om, men vi kan tenke oss at noe av det nærmeste vi kommer den verdslige musikken fra denne tiden er folkemusikk.

Gregoriansk? [|Gregorian – The Unforgiven]

De eldste nedskrevne tekstene vi har funnet er fra etter Pave Gregor sin tid. Dette er for eksempel //David salmene,// disse var stort sett bakgrunn for mye gregoriansk sang. Pave Gregor fikk startet samlingen av tekstene som skulle bli brukt under gudstjenester. Ut fra disse tekstene laget man hymner. Hymner er en melodi som skal hedre noen, for eksempel en helgen, Gud eller Jesus. Noe av de første tekstene og melodiene vi kjenner til er Folkefrelsar til oss kom. Stykket ble skrevet på 300-tallet av Biskop Ambrosius.

[|Rim Banna – Folkefrelsar Til Oss Kom]

På 800-tallet kom de første sangbøkene.

**Tidlig flerstemmighet** Rundt ca. år 1000 kom den første typen flerstemmighet. Man la til parallelle kvinter, og noen ganger kvarter til hovedstemmen. På 1100 - 1200- tallet finner vi de første eksemplene på nedskreven flerstemmighet.

Mesteparten av det som er skrevet om over skjedde i Italia, men videre i middelalderen så skjedde det mer utvikling i Paris. Nærmere bestemt Notre Dame.

Palestrinastil: [|Giovanni Pierluigi da Palestrina – Palestrina: Missa Papae Marcelli]

**Ars Antiqua - den gamle kunst** På 1200-tallet i Notre Dame, Paris var det en gruppe musikere kalt [|Notre Dame skolen]. Blandt forgangerne disse var Leonin (andre halvdel av 1100-tallet) og Perotin (1160 - 1220). Disse jobbet i Notre Dame katedralen og skrev musikk. Her ble det utviklet firestemt polyganum. Firestemt polyganum skrevet ned på papir har melodistemmen (tenor) skrevet nederst. Over der finner en //duplum, triplum// og øverst //quadruplum//.

Firestemt organum [|David James – Viderunt Omnes]



På 1300-tallet oppsto det igjen en ny "retning", Ars Nova.

**Ars Nova - den nye kunsten** En sentral person under Ars Nova var [|Guillaume de Machaut] (1300 - 1377) Machaut samlet alle ordinarieleddene fra gudstjenester til en/flere messer.

Ordinarieledd er ledd/deler som er vanlige å bruke, i en messe er det for eksempel:

- Kyrie - Gloria - Credo - Sanctos - Agnus Dei

En messe består også av noen flere ledd som endres etter "tidspunktet" (Jul, Påske osv.) messen skal brukes. Disse leddene kalles Proprieledd.

Typiske trekk for Ars Nova er:
 * Raske noteverdier
 * Mer bevegelse mellom stemmene enn tidligere

Messe av Machaut: [|Oxford Camerata – Messe De Nostre Dame: Kyrie]

Den verdslige musikken i Frankrike ble laget av [|Trubadurer]. Det kunne være riddere som hadde skrevet sangene, og så sang en sjonglør (underholder) sangen for dem. Trubadurene vandret rundt og sang, ofte skrev de også sanger om hendelser. Trubadurene virket ved de søreuropeiske fyrstehoffene i perioden 1100-1350, hvor de framførte sine sanger til eget akkompagnement, ofte på harpe. Av trubadurditktningen kan det utskilles flere ulike sjangre, som // canso d'amor //, // pastorela // (sang til gjeterpike), //alba// (atskillelse ved daggry) og // tenso // (dialog om kjærlighetens vesen). I våre dager brukes betegnelsen ofte om visesangere og -diktere. [|Ensemble Perceval – Ja nuls om pres]
 * Verdslig Musikk**

I Tyskland var det minnesangere som sto for den verdslige musikken. I motsetning til trubadurene sang minnesangerne sangene sine selv. Et eksempel på en sang er "Morfar Frenhine". [|Musica Celta All Stars – Morfa'r Frenhine] [|New Orleans Musica da Camera – Nu alrest leb ich mir werde, "Palastinalied"]

Noen typiske instrumenter som ble brukt ved framførelse av en minnesang var:

Relek - Et stryker- liknende instrument Fløyte (Middelalder) Harpe Noe form for rytme instrument

= Kilder: =

[|http://www.wikipedia.org]

[|http://www.snl.no]

[|http://www.uio.no]

= Bilder: =

[] [] http://paris.storbytur.no/bilder/notre-dame-2.jpg